Ukladanie trestu odňatia slobody v dohodovacom konaní a asperačná zásada

Nadväzujeme na náš predchádzajúci článok týkajúci sa ukladania trestov v rámci dohodovacieho konania a predkladáme odbornej verejnosti konkrétny príklad zákonného postupu napríklad pri zločine, ktorého sadzba odňatia slobody uvedená v Osobitnej časti Trestného zákona  je 2 roky až 8 rokov.

	Súčasne je pri takomto zločine potrebné aplikovať asperačnú zásadu podľa § 41 ods. 2 Tr. zák. (ďalším skutkom bol spáchaný úmyselný prečin). Ďalej bolo zistené, že prevláda počet poľahčujúcich okolností nad priťažujúcimi okolnosťami, pričom napokon súd rozhoduje o návrhu na dohodu o vine a treste. 

	Ako sa nám teda zmení vyššie uvedená sadzba odňatia slobody uvedená v Osobitnej časti Tr. zák., po aplikovaní všeobecných ustanovení Tr. zák. v tomto konkrétnom prípade?                                                          

	Do úvahy prichádza použitie nasledovných ustanovení Tr. zák. :
a) Podľa § 41 ods. 2 Tr. zák. ak súd ukladá úhrnný trest odňatia slobody za dva alebo viac úmyselných trestných činov z ktorých aspoň jeden je zločin, spáchaných dvoma alebo viacerými skutkami zvyšuje sa horná hranica trestnej sadzby odňatia slobody trestného činu z nich najprísnejšie trestného o 1/3 a súd uloží takémuto páchateľovi trest nad jednu polovicu takto určenej trestnej sadzby  odňatia slobody, 
b) Podľa § 38 ods. 2 Tr. zák. pri určovaní druhu trestu a jeho výmery musí súd prihliadnuť okrem iného na pomer poľahčujúcich a priťažujúcich okolností
c) Podľa § 38 ods. 3 Tr. zák. ak prevažuje pomer poľahčujúcich okolností znižuje sa horná hranica zákonom ustanovenej trestnej sadzby o jednu tretinu 
d) Podľa § 38 ods. 8  Tr. zák., veta za bodkočiarkou základom na zníženie trestnej sadzby je rozdiel medzi hornou a dolnou hranicou zákonom ustanovenej trestnej sadzby
e) Podľa § 39 ods. 2 písm. d) Tr. zák. súd môže znížiť trest pod dolnú hranicu trestnej sadzby ustanovenej týmto zákonom v konaní o dohode o uznaní viny a prijatí trestu. 
f) Podľa § 39 ods. 4 Tr. zák. v konaní o dohode o uznaní viny a prijatí trestu môže súd uložiť trest odňatia slobody znížený o jednu tretinu pod dolnú hranicu zákonom ustanovenej trestnej sadzby. 

	Aké má byť správne poradie krokov  pri aplikácii vyššie uvedených ustanovení Tr. zák.? 

1. Na prvom mieste je úprava trestnej sadzby uvedenej v Osobitnej časti Tr. zák. podľa príslušných ustanovení § 38 Tr. zák. (v dôsledku priťažujúcich a poľahčujúcich okolností, opätovného spáchania zločinov). V ustanovení § 38 síce zákonodarca použil nepresný pojem:“ zákonom ustanovená trestná sadzba“, avšak vzhľadom k tomu, že v ods. 8 je už priamy odkaz na Osobitnú časť zákona, možno urobiť výklad, že v § 38 ods. 3 až 6 a 8 Tr. zák. má sa na mysli sadzba uvedená v Osobitnej časti Tr. zák. 
	
Tento záver na základe gramatického a logického výkladu vyplýva aj z § 38 ods. 7, kde sa za istej podmienky vylučuje použitie ods. 4 až 6 ak sa súčasne ukladá zvýšený trest podľa asperačnej zásady - § 41 ods. 2. Práve z tohto dôvodu, že takáto výnimka „dvojitého zvýšenia“ je uvedená práve v § 38 Tr. zák. a nie až v § 41 ods. 2 resp. § 42 Tr. zák.,  nás oprávňuje urobiť záver, že najprv sa na trestnú sadzbu aplikujú príslušné ustanovenia § 38 Tr. zák. Výnimka bude však u mladistvých, kde sa na prvom mieste aplikuje § 117 Tr. zák. 

Postup pri výpočte zníženej hornej sadzby - § 38 ods. 3 Tr. zák.  

Zníženú hornú hranicu vypočítame tak, že si najprv vypočítame rozdiel medzi hornou a dolnou hranicou a tento si vydelíme tromi a takto vypočítanú  jednu tretinu odpočítame od hornej hranice uvedenej v osobitnej časti Tr. zák.   Po dosadení konkrétneho počtu mesiacov (je lepšie výpočty robiť v mesiacoch), vyjde znížená horná hranica z 8 rokov na 6 rokov. 

2. Po takejto úprave sadzby uvedenej v Osobitnej časti Tr. zák. pristúpime k aplikácii tzv. asperačnej zásady - § 41 ods. 2 Tr. zák. Tu úvodom je potrebné uviesť, že napriek niektorým názorom vysloveným bezprostredne po nadobudnutí účinnosti nového Tr. zák. (1.1.2006) v praxi prevládol názor, že základ pre výpočet uvedený v § 38 ods. 8 Tr. zák.  (rozdiel medzi hornou  a dolnou hranicou) sa nepoužije na úpravy sadzieb ani podľa § 41 ods. 2 Tr. zák. ani podľa § 39 ods.4 Tr. zák. 

Naďalej sa teda za výpočet bude aplikovať uverejnené rozhodnutie 30/64, kde je uvedené: „tretina hornej hranice trestnej sadzby sa pripočíta k tejto hornej hranici, tým je daná horná hranica hornej polovice zvýšenej trestnej sadzby. K tejto hornej hranici sa potom pripočíta dolná hranica trestnej sadzby (ak takáto hranica vôbec existuje). Polovica tohto súčtu je potom dolnou hranicou hornej polovice zvýšenej trestnej sadzby“. 

P o z n á m k a : Predmetné publikované rozhodnutie sa síce týka § 42 ods. 1 Tr. zák. účinného do 31.12.2005 (ukladanie trestu obzvlášť nebezpečnému  recidivistovi), avšak zvýšenie hornej a dolnej hranice trestnej sadzby je tu rovnako vymedzené ako v § 41 ods. 2 Tr. zák. účinného od 1.1.2006 (tzv. asperačná zásada)

Postup pri výpočte zvýšenej hornej a dolnej hranice podľa § 41 ods. 2 Tr. zák. 

Zvýšenú hornú hranicu dosiahneme tak, že  k upravenej hornej hranici (tak ako sme ju upravili pod bodom l.) pripočítame jednu tretinu tejto hornej hranice. Zvýšenú dolnú hranicu dosiahneme tak, že k takto zvýšenej hornej hranici pripočítame dolnú hranicu a spolu to vydelíme dvomi. 
Zo sadzby upravenej pod bodom 1. 2 roky až 6 rokov odňatia slobody dostaneme sadzbu 5 rokov až 8 rokov. 

3. Napokon pristúpime k úprave trestnej sadzby podľa § 39 ods. 4 Tr. zák. Tu je dôležité uviesť, že zníženie dolnej hranice trestnej sadzby urobíme bez ohľadu na hornú hranicu trestnej sadzby odňatia slobody.

Pri znižovaní dolnej hranice trestnej sadzby podľa § 39 ods. 4 Tr. zák. o 1/3 však budeme vychádzať z dolnej hranice trestnej sadzby upravenej podľa § 41 ods. 2 Tr. zák. a nie z dolnej hranice uvedenej v Osobitnej časti Tr. zák. V opačnom prípade by pri mimoriadnom znižovaní trestu podľa § 39 ods. 4 Tr. zák. nebol robený rozdiel medzi páchateľmi, ktorí naplnili znaky pre použitie asperačnej zásady a medzi tými, ktorí takéto znaky nenaplnili. 

Postup pri výpočte zníženej dolnej hranice podľa  § 39 ods. 4 Tr. zák. 

Zníženú dolnú hranicu vypočítame tak, že od upravenej dolnej hranice odpočítame jej jednu tretinu. Zo zvýšenej dolnej hranice trestnej sadzby – 5 rokov , nám teda vyjde konečná znížená dolná hranica trestnej sadzby 40 mesiacov, t.j. 3 roky a 4 mesiace.

Z á v e r : 

V úvode naznačenom konkrétnom prípade sa sadzba uvedená pri zločine v Osobitnej časti T. zák. 2 roky až 8 rokov odňatia slobody mení na zákonom upravenú sadzbu 3 roky 4 mesiace až 8 rokov. 

Táto práca bola podporovaná Agentúrou na podporu výskumu a vývoja na základe zmluvy    č. APVV-0745-07 v rámci projektu Justičnej akadémie.

Poznámka: niekoľko ďalších sadzieb zločinov by sa zmenilo vo vyššie naznačenom konkrétnom prípade nasledovne:  
3 roky až 8 rokov sa mení na 3 roky 10 mesiacov – 8 rokov 5 mesiacov
5 rokov – 12 rokov sa mení na 6 rokov – 12 rokov 10 mesiacov.
V prípade ak pri výpočte nevyjde celé číslo mesiacov zaokrúhľujeme číslovky na celé čísla nadol.

Spracovali: JUDr.Pavol Toman
                   JUDr. Ondrej Samaš